Хто і як заважає полтавським журналістам висвітлювати наслідки війни
В умовах повномасштабної війни, висвітлюючи її наслідки, полтавським журналістам нерідко доводиться, разом з турботою про безпеку, долати перешкоди з боку влади, правоохоронних органів. Щоб зменшити кількість перешкоджань, Інститут масової інформації розробив для співробітників та військовослужбовців Сил безпеки та оборони України (Нацполіція, СБУ, Нацгвардія, ЗСУ) пам'ятку щодо взаємодії з журналістами під час виконання ними професійних обов’язків з інформаційного супроводу заходів з оборони України. Подивимося, яка склалася ситуація з висвітленням війни та її наслідків на регіональному рівні.
“Ми почали працювати нормально”: після круглого столу журналістів та керівництва Полтавщини висвітлювати наслідки війни стало легше
Навесні в Полтаві на околиці сталася ракетна атака росіян, внаслідок якої загинула одна людина та було багато потерпілих. Тоді журналістам було складно працювати над документуванням злочину, оскільки їх не пускали на місце події. Що сталося? 8 квітня 2024 року російські військові обстріляли село Супрунівка Полтавської громади. Внаслідок влучання зайнявся двоповерховий сімейний гуртожиток. Одна людина загинула, 16 людей поранили. Журналісти, як-от редакція “Полтавської хвилі”, повідомляли, що їх та інших медійників не пропускали для документування злочину росіян.
Щоб розв'язати цю проблему, журналісти вийшли зі своїми претензіями та рекомендаціями на розмову до керівника Полтавської ОВА Філіпа Проніна. У квітні, під час дискусії “Як медіа протидіяти ІПСО, дезінформації та фейкам: ситуація на Полтавщині” в журналістському хабі ІМІ “Медіабаза.Полтава” за участю міської та обласної влади, поліції, рятувальників і юриста Інституту масової інформації, вдалося домовитися, що журналістам не перешкоджатимуть висвітлювати наслідки війни.
Що змінилося після дискусії? За кілька місяців, 17 червня, російська армія завдала ракетного удару по Полтаві, внаслідок якого постраждали 22 людини й пошкодило сотні квартир. Як розповіли полтавській представниці ІМІ місцеві журналісти в приватних розмовах, цього разу заборон не було. Також медійники поділилися коментарями щодо результатів круглого столу за участю влади та поліції. Зокрема, Віолетта Скрипнікова, кореспондентка газети “Полтавський вісник”, сказала, що прояснила для себе деякі моменти.
“Почула їхнє бачення, враховую в роботі, адже це стосується спільної безпеки. Тобто тепер враховую рекомендації та поради, коли готую матеріали щодо обстрілів”, – сказала журналістка.
Віталій Улибін, головний редактор “Полтавської хвилі”, каже, що поліціянти все ще намагаються забороняти журналістам працювати, але не критично. “Принаймні нам вдалося попрацювати нормально”, – розповів він.
Також після зустрічі журналістів і влади значно оперативніше міська та обласна влада виходила з поясненнями та коментарями щодо ситуації, записували відеокоментарі, надавали необхідну інформацію.
Спроба налагодити комунікацію з військовими – чи нанівець вийшов перший млинець?
Спойлер – ні. Минулого року в Полтаві стало відомо, що Державне бюро розслідувань підозрює посадовців Полтавської облради та 116 бригади ТрО в розкраданні коштів на закупівлі житлових модулів. Звичайно, про ситуацію написали журналісти. 116 окрема бригада Сил ТрО ЗСУ замість того, щоб вийти до медіа зі своєю точкою зору на ситуацію, звинуватила без жодних підстав і пояснень журналіста Миколу Лисогора з видання “Полтавщина” в співпраці з ворогом. Натомість військові вимагали публічного спростування інформації про “причетність посадовців 116 окремої бригади Сил ТрО ЗСУ до розкрадання коштів”. Через місяць після скандалу з підозрою в зловживанні службовим становищем командир 116 бригади ТРО пішов з посади. На цьому історія не завершилася: навесні цього року виявилося, що дружина тепер уже екскомандира полтавської 116 бригади їздила на автівці, яку коштом бюджету Полтавської громади купили для військових.
![](/upload/media/2024/07/17/66979adb3c305-photo-2024-06-25-09-18-55.jpg)
Після зміни керівництва 116 бригади ТрО до полтавської представниці ІМІ звернулися представники пресслужби бригади з пропозицією налагодити комунікацію. Результат: домовилися про спільні навчання, зокрема домедичну підготовку спільно з журналістським хабом ІМІ “Медіабаза.Полтава”, а також проведення знімання і репортажів. Для швидкої та злагодженої комунікації за підсумками робочої зустрічі журналістський хаб ІМІ “Медіабаза.Полтава” створив внутрішній майданчик для комунікації журналістів та військових, де вже відбуваються обговорення спільних проєктів, пропозицій, пошук історій для матеріалів. Також вдалося домовитися обговорювати спірні ситуації в разі їхнього виникнення.
Як бачимо, журналістам вдається досягти достатнього рівня комунікації з владою та поліцією для збору інформації й документування злочинів росіян. Дуже хочеться вірити й бажати, що якомога рідше журналістам доведеться працювати на місцях обстрілів.
Надія Кучер, регіональна представниця Інституту масової інформації в Полтавській області
Help us be even more cool!